Enquête sur l’offre active pour les services auxiliaires de santé du Nord-Est de l’Ontario - Bélanger, Roxanne; Mayer-Crittenden, Chantal; Mainguy, Josée; Coutu, Anie (Reflets, 2018)
Au Canada, il existe peu de données décrivant les services auxiliaires de santé en français disponibles dans les communautés francophones en situation minoritaire. L’objectif de cette étude était d’examiner l’accès aux services d’orthophonie, de physiothérapie et d’ergothérapie en français dans le Nord-Est de l’Ontario. Un outil mesurant la disponibilité et l’offre active des services a été créé et validé. Ce dernier a été distribué aux personnes fournissant les services et aux personnes les utilisant afin de déterminer leurs perceptions concernant l’offre de ces services en français, ainsi que l’accessibilité aux services auxiliaires de santé en français. Les résultats ont montré un manque de services en français dans cette région. Mots-clés : situation minoritaire francophone, services auxiliaires de santé, offre active, Nord-Est de l’Ontario, questionnaires

Autodétermination du comportement langagier en milieu minoritaire : un modèle conceptuel - Lagacé, Josée; Lefebvre, Pascal (Francophonies d’Amérique, 2005)

Navigating the meso-level bottleneck: Language rights implementation in Welsh healthcare - Prys, Cynog; Hodges, Rhian (Revista de Llengua i Dret, 2025)
Language is a key factor in the delivery of effective healthcare, especially in settings where service users speak a minoritised language. In Wales, the Welsh Government has acknowledged the importance of linguistic inclusion through initiatives such as the More than just words strategy, which aims to embed the Welsh language into health and social care services. The introduction of The Welsh Language Standards (No. 7) Regulations in 2018 marked a significant statutory development, placing legal obligations on health boards to provide services in Welsh. Despite these policy-level advancements, the integration of Welsh language services within healthcare remains uneven. Reports have highlighted persistent gaps and inconsistencies in Welsh language service provision, raising concerns about the practical challenges of implementation and its impact on service users. In this paper, we examine the structural and operational barriers encountered by meso-level actors – particularly local health boards – responsible for implementing national language policy in everyday service delivery. Although the analysis is situated in the Welsh context, the paper contributes to a broader understanding of the administrative bottlenecks that can arise when implementing public services in a minoritised language context. It highlights the need to critically examine the institutional dynamics that shape the translation of policy into practice and the implications for minoritised languages such as Welsh. , La llengua és un element clau en la prestació d’una atenció sanitària de qualitat, sobretot en contextos en què els usuaris parlen una llengua minoritzada. A Gal·les, el Govern gal·lès ha reconegut la importància de la inclusió lingüística a través d’iniciatives com ara l’estratègia More than just words, que té l’objectiu d’integrar la llengua gal·lesa als serveis de salut i d’assistència social. L’any 2018, la introducció del Reglament núm. 7 sobre la llengua gal·lesa va marcar un avenç normatiu important, ja que va imposar obligacions legals d’oferir serveis en gal·lès als consells de salut. Malgrat aquests avenços a nivell polític, la incorporació de serveis en llengua gal·lesa en l’atenció sanitària continua sent desigual. Alguns informes han posat de manifest l’existència de buits continuats i d’incoherències en la prestació de serveis en gal·lès, cosa que ha suscitat interrogants sobre els reptes pràctics de la seva implementació i l’impacte que té en els usuaris. En aquest article s’analitzen les barreres estructurals i operatives que es troben els agents situats al nivell meso –en concret els consells de salut locals– responsables d’implementar les polítiques lingüístiques nacionals en l’atenció diària. Malgrat que l’anàlisi se situa en el context gal·lès, l’article aporta una visió més àmplia dels colls d’ampolla administratius que poden sorgir a l’hora d’implementar serveis públics en un context de llengües minoritzades. També destaca la necessitat d’analitzar críticament les dinàmiques institucionals que modulen la traducció de les polítiques a la pràctica i les implicacions per a llengües minoritzades com ara el gal·lès. , La lengua es un elemento clave en la prestación de una atención sanitaria de calidad, sobre todo en contextos en que los usuarios hablan una lengua minorizada. En Gales, el Gobierno galés ha reconocido la importancia de la inclusión lingüística a través de iniciativas como la estrategia More than just words, que tiene el objetivo de integrar la lengua galesa en los servicios de salud y de asistencia social. En 2018, la introducción del Reglamento núm. 7 sobre la lengua galesa marcó un avance normativo importante, ya que impuso obligaciones legales de ofrecer servicios en galés en los consejos de salud. A pesar de estos avances a nivel político, la incorporación de servicios en lengua galesa en la atención sanitaria sigue siendo desigual. Algunos informes han puesto de manifiesto la existencia de vacíos continuados e incoherencias en la prestación de servicios en galés, lo que ha suscitado interrogantes sobre los retos prácticos de su implementación y el impacto que tiene en los usuarios. En este artículo se analizan las barreras estructurales y operativas que encuentran los agentes situados al nivel meso –en concreto los consejos de salud locales– responsables de implementar las políticas lingüísticas nacionales en la atención diaria. Aunque el análisis se sitúa en el contexto galés, el artículo aporta una visión más amplia de los cuellos de botella administrativos que pueden surgir a la hora de implementar servicios públicos en un contexto de lenguas minorizadas. También destaca la necesidad de analizar críticamente las dinámicas institucionales que modulan la traducción de las políticas a la práctica y las implicaciones para lenguas minorizadas como el galés.

Do nurses use discourse markers differently when using their second language as opposed to their first while interviewing patients? - Yeji, Han; Segalowitz, Norman; Khalil, Laura; Kehayia, Eva; Turner, Carolyn; Gatbonton, Elisabeth (The Canadian Modern Language Review, 2020)
Les auteurs se demandent si l’utilisation de marqueurs discursifs change, dans les interactions des infirmières avec les patients, en fonction de l’usage qu’elles font de leur langue maternelle (L1) ou de leur langue seconde (L2). Les marqueurs sont analysés à titre de marqueurs de maintien du tour de parole, indiquant la « prise en compte » et de marqueurs de transition dans le discours, indiquant un changement de sujet ou de locuteur dans la conversation. Ces deux catégories de marqueurs diffèrent sur le plan du degré de gestion du discours et du contrôle interactionnel. Seize infirmières mènent auprès d’un patient de L1 anglaise et d’un patient de L1 française un entretien visant l’évaluation de la douleur, entretien dans lequel les infirmières utilisent leur propre L1 dans un cas et leur propre L2, moins bien maîtrisée, dans l’autre. Les résultats de l’étude ne permettent pas de confirmer la première hypothèse, selon laquelle les infirmières devraient normalement utiliser les marqueurs discursifs plus fréquemment en L1 qu’en L2. Ils confirment toutefois la seconde hypothèse, selon laquelle les infirmières devraient utiliser les marqueurs de changement de sujet moins fréquemment en L2 qu’en L1, comparativement à leur usage (de base) des marqueurs de maintien du tour de parole. Les constatations des auteurs, en particulier l’attestation de la seconde hypothèse, pourraient avoir des répercussions sur le développement de la formation en L2 des professionnels de la santé.